АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України
 “Про публічні закупівлі” та інших законів України щодо удосконалення здійснення публічних закупівель”

І. Визначення проблеми
На сьогодні Законом України “Про публічні закупівлі” (далі – Закон) встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об’єднаних територіальних громад.
Метою Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Закон також має на меті адаптувати законодавство України acquis Європейського Союзу на виконання Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (далі – Угода з ЄС).
Станом на сьогодні через електронну систему закупівель проведено 10,39 млн закупівель (з очікуваною вартістю 3,37 трлн грн), які були проведені 48,5 тисяч замовниками із загальною кількістю учасників, що дорівнює 373,11 тисяч.
Міністерством ведеться постійна робота щодо вдосконалення сфери публічних закупівель з урахуванням досвіду та найкращих практик закупівель, зокрема здійснюється аналіз пропозицій щодо покращення законодавства. 
На виконання вимог пункту 121 Плану пріоритетних дій Уряду на 2021 рік, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.03.2021 № 276-р, і пункту 97 Плану законопроектної роботи Верховної Ради України на 2021 рік, затвердженого постановою Верховної Ради України від 02.02.2021 № 1165-IX, Мінекономіки розроблено проект Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та інших законів України щодо удосконалення здійснення публічних закупівель” (далі – законопроект), яким пропонується врегулювати наступні питання. 
Останнім часом до Міністерства надходять чимало пропозицій від суб’єктів, у тому числі законодавчих ініціатив, щодо необхідності виведення тих чи інших конкретних закупівель з-під дії Закону, пояснюючи це тим, що у суб’єктів виникають певні труднощі під час проведення закупівель шляхом застосування процедур закупівель, оскільки вони є довготривалими (загалом від 40 до 60 днів, а якщо вартість закупівлі товарів або послуг перевищує суму 133 тис. євро (або 5 150 тис євро у разі закупівлі робіт) це може становити до 3 - 4 місяців) та потребують більше зусиль від замовників (необхідно розробити тендерну документацію відповідно до вимог статті 22 Закону, на підготовку якої витрачається чимало часу та ресурсів) та учасників (необхідно підготувати тендерну пропозицію, яка має відповідати вимогам, визначеним замовником у тендерній документації, а це потребує від суб’єкта господарювання певного часу та ресурсів, у тому числі для підготовки та надання замовнику необхідних документів, передбачених, зокрема, статтями 17 та 16 Закону). Крім цього, “діючі вартісні пороги проведення закупівель шляхом застосування процедур закупівель” не переглядалися та не змінювалися з моменту прийняття в 2015 році Закону. Однак, такий стан речей не відповідає цінам на товари (роботи, послуги), що існує на сьогодні з урахуванням рівня інфляції, курсу валют, зростання мінімальної заробітної плати, вартості енергоносіїв, тощо, які є невід’ємними чинниками формування їх вартості.
Отже, з метою мінімізації ризиків виведення з під дії Закону закупівель, що протирічить міжнародним зобов’язанням України у сфері закупівель, зокрема Угоді з ЄС, та створення умов для ефективного та своєчасного проведення закупівель на конкурентній основі Мінекономіки пропонується вирішити зазначені проблемні питання шляхом підвищення вартісного порогу з 200 тисяч гривень до 500 тисяч гривень, що встановлений в Законі для здійснення замовниками закупівель товарів та послуг шляхом застосування процедур закупівель. Це в свою чергу також забезпечить оперативне проведення замовниками закупівель шляхом застосування порядку спрощених закупівель (на відміну від процедур закупівель потребує менше ресурсів від замовників) або використання електронного каталогу (замовнику взагалі не потрібно готувати документи, а тільки обрати потрібний йому товар), зменшення навантаження на орган оскарження, підвищення конкуренції на ринку та спрощення доступу до ринку публічних закупівель суб’єктів господарювання. Варто зауважити, що спрощені закупівлі направлені на здійснення конкурентного відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) з мінімальними затратами часу та зусиль як для замовників, так і для учасників. При цьому вимоги до постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) в спрощених закупівлях є не такими вибагливими на відміну від процедур закупівель. Поряд з цим здійснення замовниками закупівель товару через електронний каталог забезпечує його придбання в максимально короткі строки за мінімальною ціною, не витрачаючи при цьому часу та зусиль на підготовку тендерної документації, а постачальникам в такому разі не потрібно готувати документи кожного разу під час закупівлі для замовників, оскільки постачальники кваліфікуються до електронного каталогу централізованою закупівельною організацією (що є адміністратором електронного каталогу) один раз.
Поряд з цим в сфері публічних закупівель існує ще одна проблема, яка потребує нормативного урегулювання, а саме забезпечення оперативного та ефективного здійснення закупівель товарів та послуг, що необхідні для боротьби з коронавірусною хворобою (COVID-19) в прозорий та конкурентний спосіб. Свого часу Законом України від 17.03.2020 № 530-IX “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)” було виведено з-під дії Закону закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідні для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19) на території України (далі – закупівлі для боротьби з COVID-19). Перелік таких товарів, робіт і послуг та порядок їх закупівлі затверджувався постановою Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 № 225 “Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України” (далі – постанова № 225). Так, ураховуючи, що ці закупівлі проводилися поза електронною системою закупівель, замовники закуповували товари з Переліку, затвердженого постановою № 225, неналежної якості та за завищеними цінами, які перевищували в кілька разів навіть ціни роздрібної торгівлі. При цьому такі закупівлі здебільшого здійснювалися замовниками не у виробників безпосередньо, а у посередників. Наприклад, Державною аудиторською службою України під час проведення ревізії, зокрема, окремих питань фінансово-господарської діяльності Державної установи “Центр охорони здоров’я Державної кримінально-виконавчої служби України” (далі – ЦОЗ ДКВС України) в рамках використання коштів із Фонду боротьби з COVID-19 (22,6 млн грн) та резервного фонду державного бюджету на заходи по боротьбі з COVID-19 (3,6 млн грн) було установлено, що через придбання медичного обладнання та засобів індивідуального захисту не у виробників, а у посередників, ЦОЗ ДКВС України використав на 1,9 млн грн більше коштів державного бюджету (з них із Фонду боротьби з COVID-19 – 1,4 млн грн), через що не було досягнуто максимальної економії у їх використанні (дані Державної аудиторської служби України знаходяться на порталі за посиланням https://dasu.gov.ua/ua/plugins/userPages/1055).
На закупівлі для боротьби з COVID-19 державою були витрачені чималі кошти. Так, в електронній системі закупівель тільки за період з 01.04.2020 по 01.04.2021 оприлюднено 151 875 звітів про укладені договори про закупівлю з ознакою
COVID-19 на загальну суму 31 749 273 108, 03 грн. При цьому найпоширенішими предметами закупівель за класом Єдиного закупівельного словника є: фармацевтична продукція, візуалізаційне обладнання для потреб медицини, медичне обладнання та вироби медичного призначення різні, легкові автомобілі, медичні матеріали.
Разом з тим проведений Міністерством фінансів України вибірковий аналіз закупівель, здійснених розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів згідно постанови № 225, свідчить, що проведені закупівлі містять ознаки зловживань розпорядниками (одержувачами) бюджетних коштів, неефективного та непрозорого здійснення ними закупівель.
Станом на сьогодні до Закону Законом України від 01.07.2021 № 1599-ІХ “Про внесення зміни до розділу X “Прикінцеві та перехідні положення” Закону України “Про публічні закупівлі” щодо виключення можливості здійснення закупівель без використання електронної системи закупівель” (далі – Закон № 1599-ІХ) внесені зміни, які регламентують, що на період дії встановленого Кабінетом Міністрів України карантину, відповідно до Закону України “Про захист населення від інфекційних хвороб”, дія Закону не поширюється на випадки, якщо предметом закупівлі є лікарські засоби, вакцини або інші медичні імунобіологічні препарати, розхідні матеріали для надання медичної допомоги хворим на COVID-19 та медичні вироби для вакцинації від COVID-19, медичне обладнання для закладів охорони здоров’я, що надають допомогу пацієнтам, хворим на COVID-19, системи постачання медичних газів, необхідні для боротьби з COVID-19. Разом з тим перелік лікарських засобів та порядок їх закупівлі затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Водночас Законом № 1599-ІХ регламентовано, що закупівля інших товарів та послуг, необхідних для боротьби з COVID-19, здійснюється в порядку, встановленому Законом для спрощених закупівель. Ця норма викликає найбільше запитань у замовників, у тому числі у контролюючих органів. По-перше, яким чином та за якими критеріями кваліфікувати необхідність закупівлі певного товару чи послуги як такої, що є необхідною для боротьби з COVID-19 (тобто, Законом 
№ 1599-ІХ надано право використовувати порядок спрощених закупівель та не передбачено затвердження переліку таких товарів та послуг на відміну від лікарських засобів), а також у яких випадках застосовувати порядок проведення спрощених, враховуючи існуючі в Законі вартісні межі. По-друге, оскільки норма щодо застосування порядку спрощених закупівель для товарів та послуг, необхідних для  боротьби з COVID-19, не встановлює жодних обмежень щодо переліку таких товарів та послуг, замовники матимуть можливість скористатися нею на власний розсуд, що значно підвищує рівень корупційних ризиків та може призвести до значних перевитрат бюджетних коштів.
Відповідно існуючі проблеми під час здійснення закупівель, необхідних для боротьби з COVID-19, слід вирішити шляхом встановлення на законодавчому рівні надійного і дієвого механізму здійснення закупівель для боротьби з COVID-19, а також відновити прозорість таких закупівель шляхом їх здійснення із застосуванням електронної системи закупівель у конкурентний спосіб в оперативному порядку.  Тому Мінекономіки запропоновано, регламентувати здійснення закупівель для боротьби з COVID-19 із застосуванням порядку проведення спрощених закупівель та/або з використанням електронного каталогу незалежно від вартісних меж таких закупівель на період дії встановленого Кабінетом Міністрів України карантину відповідно до Закону України “Про захист населення від інфекційних хвороб”. Перелік таких товарів і послуг пропонується затвердити Кабінетом Міністрів України за поданням центрального органу виконавчої влади України, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров’я (далі – Перелік). Разом з тим закупівлі товарів та послуг із Переліку, за умови обґрунтування нагальної потреби, можуть здійснюватися замовниками без використання електронної системи закупівель з подальшим звітуванням в електронній системі закупівель про укладені договори про закупівлю.
Крім того, Мінекономіки продовжує реформувати сферу публічних закупівель, зокрема шляхом гармонізації положень Закону до Директив Європейського Союзу з питань закупівель та удосконалення сфери публічних закупівель за результатом проведеного аналізу практики застосування положень Закону. Так, відповідно до пунктів 26 і 41 Плану заходів щодо реалізації Стратегії реформування системи публічних закупівель (“дорожньої карти”) в Законі пропонується запровадити можливість проведення замовниками процедури відкритих торгів для укладання зарезервованих контрактів. Замовники матимуть можливість укладати зарезервовані контракти з учасником процедури закупівлі, який є виключно підприємством або організацією, що засноване(а) громадською організацією осіб з інвалідністю та отримало(а) дозвіл на право користування пільгами з оподаткування відповідно до законодавства за результатами проведення процедури закупівлі відкритих торгів з урахуванням особливостей, передбачених законопроектом. Це надасть можливість посилити підтримку державою працевлаштування осіб з інвалідністю та виконати міжнародні зобов’язання України у сфері закупівель шляхом приведення Закону у відповідність до положень Директив Європейського союзу з питань закупівель. Відповідно до європейських правил зарезервований контракт, в контексті публічних закупівель, пропонує для можливості підтримки соціальної та професійної інтеграції осіб з інвалідністю та осіб, що належать до вразливих та малозахищених верств населення. Зарезервований контракт – це лише одне з численних рішень, передбачених правилами Європейського Союзу щодо публічних закупівель, що стосуються “соціально відповідальних публічних закупівель” (далі – СВПЗ). СВПЗ є тими закупівлями, що враховують соціальні аспекти та створюють можливості для працевлаштування, гідної праці, дотримання соціальних та трудових прав, а також забезпечення соціальної інклюзії (включаючи осіб з інвалідністю), рівності можливостей, фізичної та технічної доступності для всіх, з урахуванням критеріїв сталості, питань етичної торгівлі та ширшого добровільного дотримання принципів соціальної відповідальності. Отже, запровадження механізму здійснення закупівель через зарезервовані контракти забезпечить розвиток України в напрямку соціальної та професійної підтримки вразливих верств населення, а також підвищення соціальної спрямованості бізнесу.
Поряд з цим за результатами практики застосування суб’єктами сфери публічних закупівель положень Закону виникла необхідність у вдосконаленні деяких існуючих в Законі механізмів, а саме є потреба у:
- коригуванні підходу до визначення суб’єкта себе як замовника в розумінні Закону, зокрема пропонується абзац перший пункту 3 частини першої статті 2 Закону викласти в новій редакції для однозначного його трактування. Так, відповідно до законопроекту, якщо юридична особа забезпечує потребу держави або громади на підставі рішення органу держаної влади або місцевого самоврядування (у тому числі, на підставі нормативно-правового акта, установчих документів) та є розпорядником/одержувачем бюджетних коштів (або органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи, або у статутному капіталі державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків) є відповідно замовником в розумінні Закону та має проводити закупівлі у порядку, передбаченому Законом;
- вдосконаленні порядку проведення спрощених закупівель, зокрема законопроектом пропонується надати право замовнику встановлювати кваліфікаційні критерії (матеріально-технічна база, працівники відповідної кваліфікації, аналогічні договори тощо), проводити закупівлю без застосування порядку спрощеної закупівлі, якщо спрощена закупівля за цим предметом закупівлі не відбулася, а також пропонується переглянути підстави для відхилення пропозиції та відміни спрощеної закупівлі з метою їх уніфікації з іншими процедурами закупівель, заборонити замовнику посилатися на конкретну марку, виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб’єкта господарювання тощо, відкоригувати норми статті 14 Закону для однозначного трактування її положень стосовно того, що вимоги до предмета закупівлі є невід’ємною частиною оголошення про проведення спрощеної закупівлі;
- визначенні аномально низької ціни електронною системою закупівель виключно за результатами проведеного електронного аукціону;
- перегляді переліку оприлюднення інформації в річному плані щодо виду закупівлі, а також інформації про закупівлю, яку замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель;
- регламентації діяльності адміністратора електронної системи закупівель на рівні Закону;
- доопрацюванні положень Закону стосовно зазначення замовником у тендерній документації переліку формальних помилок, що затверджується Уповноваженим органом, без необхідності їх опису та надання прикладів, оскільки саме наказом Уповноваженого органу надається вичерпний перелік таких формальних помилок разом з їх описом;
- регламентації можливості продовження учасником процедури закупівлі строку дії своєї тендерної пропозиції з власної ініціативи у зв’язку із подовженням строків проведення закупівлі через оскарження такої процедури закупівлі;
- доповненні Закону для недопущення дискримінації учасників-нерезидентів положенням відповідно до якого замовники від учасників-нерезидентів можуть вимагати виключно передбачені законодавством країни їх реєстрації документи, які подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції;
- встановленні єдиного підходу до механізму відхилення та відміни процедур закупівель;
- перегляді підстав для відмови в участі в процедурі закупівлі відповідно до статті 17 Закону з метою посилення контролю за закупівлями та зменшення ризиків зловживань (як учасниками, так і замовниками);
- регламентації необхідності оприлюднення в електронній системі закупівель суб’єктом оскарження/замовником рішення суду щодо рішення органу оскарження, прийнятого за результатами розгляду скарги, що було оскаржене суб’єктом оскарження/замовником до суду, протягом 10 робочих днів з дня набрання рішенням суду законної сили;
- визначенні конкретної підстави для застосуванням переговорної процедури закупівлі замовниками, що зобов’язані здійснювати закупівлі через централізовану закупівельну організацію, а саме у разі відсутності конкуренції, у тому числі з технічних причин, яка має бути документально підтверджена.
Разом з тим законопроектом пропонується внести зміни до Закону України “Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації” з метою узгодження з положеннями Закону порядку проведення процедури закупівлі енергосервісу шляхом внесення технічних правок. 
Крім того, з метою забезпечення ефективного, прозорого здійснення публічних закупівель та належного функціонування електронної системи закупівель законопроектом до Закону пропонується внести правки технічного та нормопроектувального характеру, що забезпечить узгодженість його положень, та удосконалення застосування існуючих інструментів та механізмів здійснення закупівель. 
Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	 	+	
Держава	+*	 	
Суб’єкти господарювання	+**	 	
У тому числі суб’єкти малого підприємництва	+	 	

*Під державою слід розуміти замовників у сфері публічних закупівель                           (далі – замовник) відповідно до пункту 11 частини першої статті 1 Закону.
**Під суб’єктами господарювання слід розуміти учасників закупівель, що зареєстровані в електронній системі закупівель (далі – учасник), відповідно до пункту 37 частини першої статті 1 Закону.
Врегулювання існуючої проблеми не можливе за допомогою ринкових механізмів та діючих регуляторних актів, оскільки положення законопроекту спрямовані на правове регулювання відносин між регуляторними органами та суб’єктами господарювання.

ІІ. Цілі державного регулювання 
Основною ціллю розробки законопроекту є забезпечення удосконалення системи публічних закупівель, спрямованої на розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері публічних закупівель, а також врегулювання проблемних питань, які на сьогодні виникають у суб’єктів сфери публічних закупівель під час застосування положень Закону та їх реалізації в електронній системі закупівель, а саме:
створення правових умов для ефективного здійснення замовниками закупівель шляхом застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, а також проведення в прозорому та конкурентному полі  закупівель, необхідних для боротьби з COVID-19;
впровадження застосування зарезервованих контрактів відповідно до міжнародних зобов’язань України в сфері закупівель;
перегляд існуючих в Законі механізмів та інструментів (визначення аномально низької ціни електронною системою закупівель виключно за результатами проведеного електронного аукціону, оновлення переліку оприлюднення інформації в річному плані щодо виду закупівлі, а також інформації про закупівлю, яку замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель, регламентація на рівні Закону діяльності адміністратора електронної системи закупівель, встановлення єдиного механізму відхилення та відміни процедур закупівель, перегляд підстав для відмови в участі в процедурі закупівлі відповідно до статті 17 Закону тощо);
забезпечення проведення процедури закупівлі енергосервісу шляхом узгодження положень Закону України “Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації” з нормами Закону.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей 
1. Визначення альтернативних способів
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1	Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін.
Не забезпечує досягнення цілей державного регулювання в частині вдосконалення положень Закону щодо забезпечення функціонування системи публічних закупівель, зокрема розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері публічних закупівель.	
Альтернатива 2 	Прийняття законопроекту
Така альтернатива передбачає внесення змін до Закону, що забезпечить створення відповідних умов для функціонування ефективної системи публічних закупівель; виконання Плану пріоритетних дій Уряду на 2021 рік та Плану законопроектної роботи Верховної Ради України на 2021 рік.	

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави. 
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів держави для одного замовника, який може здійснювати закупівлі товарів та послуг шляхом застосування спрощених закупівель або через електронний каталог (для закупівлі товарів) у разі підвищення порогу з 200 тисяч гривень до 500 тисяч гривень наведено в додатку 1.
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Відсутні	Під час проведення конкурентної процедури закупівлі, у разі якщо вартість предмета закупівлі товару/послуги становить від 200 до 500, замовником в середньому витрачається 53,5 годин або 1 931,91 гривень.	
Альтернатива 2
прийняття законопроекту	Підвищення рівня ефективності здійснення закупівель через електронну систему закупівель; виконання Плану пріоритетних дій Уряду на 2021 рік та Плану законопроектної роботи Верховної Ради України на 2021 рік	Під час здійснення спрощеної закупівлі через електронну систему закупівель замовником витрачається в середньому 29,5 годин або 1 065,27 гривень.
Під час здійснення закупівель через електронний каталог замовником в середньому витрачається 4,5 годин або 162,51 гривень.	

3. Законопроект не поширюється та не впливає на сферу інтересів громадян.
4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання для одного учасника у разі підвищення порогу з 200 тисяч гривень до 500 тисяч гривень наведено у додатку 2.
Показники	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	3 504	13 0712	99 050	83 976	317 242*	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	1,10	41,20	31,22	26,47	100	
*інформація щодо кількості суб’єктів господарювання, які визначали себе самостійно як великі, середні, малі, у тому числі мікро (цими суб’єктами є як окремі юридичні особи, так і їх філії, які під час віднесення себе до суб’єктів мікропідприємництва, середнього або великого підприємництва, можуть визначати свій статус, керуючись статусом основної юридичної особи до якої вони відносяться), в електронній системі закупівель використана з професійного модулю аналітики  bipro.prozorro.org, що містить інформацію про всі закупівлі, що відбулися в електронній системі закупівель. 

Вид альтернативи	Вигода	Витрати	
Альтернатива 1 
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Відсутні	Під час участі в конкурентній процедурі закупівлі учасником витрачається в середньому 30 годин або 1 083,31 гривень.	
Альтернатива 2 
прийняти законопроект	Дозволить суб’єктам господарювання приймати участь в публічних закупівлях в швидкий та ефективний спосіб, зменшить навантаження на суб’єктів господарювання; відпаде необхідність надавати учасником довідки відповідно до статті 17 Закону (вимагається під час проведення замовником   процедур закупівель).	Під час участі в спрощеній закупівлі учасником в середньому витрачається 11,5 годин або 415,28 гривень.
Відкваліфікованим до електронного каталогу постачальником під час здійснення замовником в електронному каталозі закупівель в середньому витрачається 5,5 годин або 198,62 гривень.	

Сумарні витрати за альтернативами	Сумарні витрати за альтернативами	
Альтернатива 1
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін
	Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва становлять 1 083,31 гривень.
	
Альтернатива 2
Прийняття проекту акта
	Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва становлять 613,9 гривень.	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінювання)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	1	Альтернатива не вирішує існуючих проблемних питань, що виникають у суб’єктів публічних закупівель на практиці.	
Альтернатива 2 
прийняти законопроект	3	Ця альтернатива дає змогу повністю досягнути основних поставлених цілей державного регулювання у сфері публічних закупівель, зокрема забезпечення ефективного здійснення публічних закупівель через електронну систему закупівель.	

Рейтинг результативності	Вигоди
(підсумок)	Витрати
(підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1 
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Альтернатива не вирішує проблеми	Загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи у разі здійснення конкурентних процедур закупівель сумарно складає 3 015,22 гривень, із них 1 083,31 припадає на суб’єктів господарювання та 1 931,91 на державу.	Альтернатива призведе до невиконання поставлених цілей державного регулювання.	
Альтернатива 2 
прийняти законопроект	Альтернатива вирішує проблеми	Загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи складає у разі здійснення спрощених закупівель 1 480,55 гривень, із них 1 065,27 гривень припадає на державу та 415,28 гривень на суб’єктів господарювання, а у разі здійснення закупівель через електронні каталоги загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи складає 361,13 гривень, із них 162,51 гривень припадає на державу та 198,62 гривень на суб’єктів господарювання.	Альтернатива повністю забезпечує досягнення поставлених цілей, в результаті здійснення замовниками публічних закупівель буде більш ефективним, а також буде забезпечена добросовісна конкуренція серед учасників, що сприятиме розвитку конкурентного середовища; забезпечує виконання Плану пріоритетних дій Уряду на 2021 рік та Плану законопроектної роботи Верховної Ради України на 2021 рік.

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	Ця альтернатива не дозволить сприяти розвитку сфери публічних закупівель.	Х	
Альтернатива 2
прийняття законопроекту	Ця альтернатива дозволяє повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання щодо розвитку сфери публічних закупівель та виконати План пріоритетних дій Уряду на 2021 рік, План законопроектної роботи Верховної Ради України на 2021 рік.	Х	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Механізм, який забезпечить розв’язання визначеної проблеми, є прийняття регуляторного акта – Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та інших законів України щодо удосконалення здійснення публічних закупівель”, яким:
удосконалюються існуючі в Законі механізми та інструменти, зокрема стосовно визначення аномально низької ціни електронною системою закупівель виключно за результатами проведеного електронного аукціону, перегляду переліку оприлюднення інформації в річному плані щодо виду закупівлі, а також інформації про закупівлю, яку замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель, регламентація діяльності адміністратора електронної системи закупівель на рівні Закону тощо;
вирішуються проблемні питання, що виникли на практиці в процесі реалізації положень Закону, зокрема під час здійснення замовниками процедур закупівель та спрощених закупівель, а також закупівель, необхідних для боротьби з COVID-19; 
вносяться правки технічного характеру до Закону України “Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації” з метою узгодження його положень в частині порядку проведення процедури закупівлі енергосервісу з нормами Закону.
Заходи, що пропонуються для розв’язання проблеми:
1) погодити законопроект із заінтересованими органами (Міністерством фінансів України, Міністерством цифрової трансформації України, Державною регуляторною службою України, Міністерством охорони здоров'я України, Урядовим офісом координації європейської та євроатлантичної інтеграції Секретаріату Кабінету Міністрів України);
2) направити законопроект до Міністерства юстиції України (з метою проведення правової експертизи) та Національного агентства з питань запобігання корупції (для визначення необхідності проведення антикорупційної експертизи);
3) подати законопроект на розгляд Уряду та прийняти його Верховною Радою України.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Розрахунок оцінки ресурсів виконання вимог регуляторного акта наведено у додатках 1 - 2.
Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів та адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Виконання вимог законопроекту залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги, оцінюється вище середнього.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
У зв’язку з тим, що питома вага суб’єктів малого підприємництва (малих та мікропідприємств разом) у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється регулювання, перевищує 10 відсотків, розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено в додатку 3.
Прийняття та оприлюднення законопроекту в установленому порядку забезпечить доведення його вимог до суб’єктів господарювання, центральних та місцевих органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб.
Прийняття законопроекту не призведе до неочікуваних результатів і не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.

VIІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії регуляторного акта не обмежується у часі, що дасть змогу досягти цілей державного регулювання.
Регуляторний акт набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування та вводиться в дію через шість місяців з дня його опублікування.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прийняття регуляторного акта сприятиме удосконаленню сфери публічних закупівель шляхом гармонізації правил публічних закупівель згідно із стандартами Європейського Союзу в частині імплементації нових елементів регулювання публічних закупівель та удосконалення вже існуючих, спрямованих на підвищення ефективності проведення публічних закупівель, що забезпечить прозорість їх здійснення, розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері закупівель в України.
Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
1. Розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією акта - прямих надходжень до державного бюджету не передбачається.
2. Кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюється дія акта – кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію цього регуляторного акта не обмежується. За даними електронної системи закупівель на сьогодні зареєстровано 317 242 тисяч суб’єктів господарювання, які приймають участь у публічних закупівлях у якості учасників.
3. Рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – 100% (розміщено на офіційному вебсайті Мінекономіки (http://www.me.gov.ua) у розділі “Обговорення проектів документів).
4. Розмір коштів та час, що витрачається суб’єктами господарювання та/або фізичними особами, пов’язаний з виконанням вимог акта – наведено у додатках 1-2.
Показники результативності регуляторного акта:
1) кількість проведених через електронний каталог замовниками закупівель, вартість яких дорівнює 50 000 гривень та не перевищує 500 тисяч гривень;
2) кількість проведених спрощених закупівель через електронну систему закупівель, вартість яких дорівнює 50 000 гривень та не перевищує 500 тисяч гривень;
3) кількість проведених закупівель без використання електронної системи закупівель, що необхідні для боротьби з COVID-19;
4) кількість укладених зарезервованих контрактів.
Кількісні значення додаткових показників буде визначено статистичним методом під час проведення базового відстеження.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься Мінекономіки. 
Базове відстеження регуляторного акта здійснюватиметься після набрання чинності проекту регуляторного акта, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня проведення базового відстеження, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим регуляторним актом.
Періодичні відстеження результативності регуляторного акта будуть здійснюватися раз на кожні три роки, починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього акта.
Проведення відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися за допомогою статистичного методу за допомогою статистичних показників. Для відстеження результативності проекту акта будуть використані дані електронної системи закупівель та інформація надана адміністратором електронної системи закупівель, комісією щодо розгляду питань діяльності електронної системи закупівель та інформація, розпорядником якої є Уповноважений орган.
Аналіз регуляторного впливу підготовлено департаментом сфери публічних закупівель Міністерства економіки України.

Перший віце-прем’єр-міністр
України – Міністр економіки України                                       Юлія СВИРИДЕНКО

    Додаток 1
Розрахунок бюджетних витрат (на одного замовника, який може здійснювати закупівлі товарів та послуг шляхом застосування спрощених закупівель або через електронний каталог (для закупівлі товарів) у разі підвищення порогу з 200 тисяч гривень до 500 тисяч гривень)

Етапи
(дії, які вчиняє замовник)	Затрати замовника під час проведення конкурентної процедури закупівлі (години)	Затрати замовника під час проведення конкурентної процедури закупівлі (гривні)	Затрати замовника під час проведення спрощеної закупівлі (години)	Затрати замовника під час проведення спрощеної закупівлі (гривні)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі через електронний каталог (години)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі через електронний каталог (гривні)	
Внесення інформації про закупівлю до річного плану	0,5	18,06	0,5	18,06	0,5	18,06	
Підготовка тендерної документації (ТД), для проведення процедури закупівлі	24	866,64	-	-	-	-	
Підготовка вимог до предмета закупівлі та учасника (для проведення спрощеної закупівлі)	-	-	18	649,98	-	-	
Розміщення оголошення про закупівлю в електронній системі закупівель (ЕСЗ)	1	36,11	1	36,11	-	-	
Надання відповіді на запитання через ЕСЗ	1	36,11	1	36,11	-	-	
Внесення змін в ТД/до оголошення про закупівлю	1,5	54,17	0,5	18,06	-	-	
Проведення розгляду однієї тендерної пропозиції (ТП)/пропозиції	8	288,88	3	108,33	-	-	
Обрання необхідного товару в електронному каталозі	-	-	-	-	1	36,11	
Прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю	3	108,33	1	36,11	0,5	18,06	
Надання пояснень (документів) органу оскарження	3	108,33	-	-	-	-	
Повторне проведення розгляду однієї ТП (у разі якщо є рішення АМКУ)	6	216,66	-	-	-	-	
Підписання договору про закупівлю	4	144,44	3	108,33	2	72,22	
Оприлюднення договору по закупівлю та додатків до нього 	0,5	18,06	0,5	18,06	-	-	
Оприлюднення звіту про договір про закупівлю без використання ЕСЗ (у разі закупівлі через електронний каталог)	-	-	-	-	0,5	18,06	
Розміщення в ЕСЗ повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю	0,5	18,06	0,5	18,06	-	-	
Розміщення звіту про виконання договору про закупівлю	0,5	18,06	0,5	18,06	-	-	
ВСЬОГО
 	53,5	1 931,91	29,5	1 065,27	4,5	162,51	

Додаток 2
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів одного суб’єкта господарювання великого та середнього підприємництва у разі підвищення порогу з 200 тисяч гривень до 500 тисяч гривень
Етапи
(дії, які вчиняє учасник)	Затрати учасника під час проведення конкурентної процедури закупівлі замовником (години)	Затрати учасника під час проведення конкурентної процедури закупівлі замовником (гривні)	Затрати учасника під час проведення спрощеної закупівлі замовником (години)	Затрати учасника під час проведення спрощеної закупівлі замовником (гривні)	Затрати постачальника у разі продажу товару через електронний каталог
(години)	Затрати постачальника у разі продажу товару через електронний каталог
(гривні)	
Вивчення в електронній системі закупівель (ЕСЗ) річних планів закупівель	1	36,11	1	36,11	-	-	
Підготовка та подання тендерної пропозиції (ТП)/пропозиції (П)	8	288,88	5	180,55	-	-
	
Підготовка пропозиції та подання адміністратору електронного каталога  для завантаження один раз їх до електронного каталогу	-	-	-	-	3,5	126,39	
Запитати через ЕСЗ стосовно умов тендерної документації (ТД)/ оголошення про проведення спрощеної закупівлі в ЕСЗ	0,5	18,06	0,5	18,06	-	-	
Внесення змін до ТП/П та завантаження в ЕСЗ	2	72,22	1	36,11	-	-	
Подання ТП/П через ЕСЗ	1	36,11	0,5	18,06	-	-	
Аукціон	0,5	18,06	0,5	18,06	-	-	
Актуалізація інформації про пропозицію в електронному каталозі	-	-	-	-	0,5	18,06	
Підтвердження замовлення замовнику (закупівлі через електронний каталог)	-	-	-	-	0,5	18,06	
Отримання та надання через ЕСЗ довідок відповідно до статті 17 Закону (використовується виключно під час проведення замовником процедури закупівлі)	4	144,44	-	-	-	-	
Оформлення та подання скарги до органу оскарження (використовується виключно під час проведення замовником процедури закупівлі)	8	288,88	-	-	-	-	
Участь в засіданні органу оскарження (використовується виключно під час проведення замовником процедури закупівлі)	2	72,22	-	-	-	-	
Підписання договору про закупівлю	3	108,33	3	108,33	1	36,11	

ВСЬОГО	30,0	1 083,31	11,5	415,28	5,5	198,62	

Додаток 3
ТЕСТ 
малого підприємництва (М-Тест)

1. Консультації з представниками мікро- та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання
Загалом консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання на суб'єктів малого підприємництва та визначення детального переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, не проводилися.
Водночас проект регуляторного акта було розроблено на підставі звернень юридичних та фізичних осіб за результатами практики застосування норм Закону. 
З метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних, юридичних осіб Мінекономіки забезпечило оприлюднення законопроекту на офіційному вебсайті Мінекономіки в мережі Інтернет www.me.gov.ua в розділі “Обговорення проектів документів”.

2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва (мікро- та малі):
кількість суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється регулювання: 183 026, у тому числі малого підприємництва 99 050 та мікропідприємництва 83 976;
питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив 57,7 відсотків.

3. Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання.

№	Найменування оцінки	У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)	Періодичні (за наступний рік)	Витрати за
п'ять років	
Оцінка “прямих” витрат суб'єктів малого підприємництва на виконання регулювання	
1	Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів)	0	0	0	
2	Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування	0	0	0	
3	Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали)	0	0	0	
4	Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування)	0	0	0	
5	Інші процедури (уточнити):
наведено в додатку 2	1 697,21	1 697,21	8 486,05	
6	Разом, гривень	0	X	0	
7	Кількість суб'єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	183 026	
8	Сумарно, гривень	310 633 557,46	310 633 557,46	1 553 167 787,3	
Оцінка вартості адміністративних процедур суб'єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	
9	Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання	0	0	0	
10	Процедури організації виконання вимог регулювання 	0	0	0	
11	Процедури офіційного звітування	0	0	0	
12	Процедури щодо забезпечення процесу перевірок	0	0	0	
13	Інші процедури (уточнити)	X	X	X	
14	Разом, гривень	0	0	0	
15	Кількість суб'єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	
183 026	
16	Сумарно, гривень	310 633 557,46	310 633 557,46	1 553 167 787,3	

БЮДЖЕТНІ ВИТРАТИ
на адміністрування регулювання для суб'єктів малого і мікропідприємництва

Розрахунок витрат на адміністрування регулювання здійснюється окремо для кожного відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування, що залучений до процесу регулювання.

Державний орган, для якого здійснюється розрахунок адміністрування регулювання: замовник, який здійснює закупівлі відповідно до Закону та належить до органу державної влади (наприклад Мінекономіки як замовник). 

Процедура регулювання суб'єктів малого і мікропідприємництва (розрахунок на одного типового суб'єкта господарювання)	Планові витрати часу на процедуру	Вартість часу співробітника органу державної влади відповідної категорії (заробітна плата)	Оцінка кількості процедур за рік, що припадають на одного суб'єкта	Оцінка кількості суб'єктів, що підпадають під дію процедури регулювання	Витрати на адміністрування регулювання* (за рік), гривень	
1. Облік суб’єкта господарювання, що перебуває у сфері регулювання	0	0	0	0	0	
2.Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі камеральні	0	0	0	0	0	
3. Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі виїзні	0	0	0	0	0	
4. Підготовка, затвердження та опрацювання одного окремого акта про порушення вимог регулювання	0	0	0	0	0	
5. Реалізація одного окремого рішення щодо порушення вимог регулювання	0	0	0	0	0	
6. Оскарження одного окремого рішення суб’єктами господарювання	0	0	0	0	0	
7. Підготовка звітності за результатами регулювання	0	0	0	0	0	
Інші адміністративні процедури (уточнити):
наведено в додатку 1	87,5	3 159,69				
Разом за рік	87,5	3 159,69	Х	Х	Х	
Сумарно за п'ять років	437,5	15 798,45	Х	Х	Х	

*Вартість витрат, пов’язаних з адмініструванням процесу регулювання державними органами, визначається шляхом множення фактичних витрат часу персоналу на заробітну плату спеціаліста відповідної кваліфікації та на кількість суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання, та на кількість процедур за рік.

4. Розрахунок сумарних витрат суб’єктів малого підприємництва, що виникають на виконання вимог регулювання
№	Показник	Перший рік регулювання (стартовий), гривень	За п'ять років, гривень	
1	Оцінка “прямих” витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання	310 633 557,46	1 553 167 787,3	
2	Оцінка вартості адміністративних процедур для суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	0	0	
3	Сумарні витрати малого підприємництва на виконання запланованого регулювання	310 633 557,46	1 553 167 787,3	
4	Бюджетні витрати на адміністрування регулювання суб’єктів малого підприємництва	3 159,69	15 798,45	
5	Сумарні витрати на виконання запланованого регулювання	310 636 717,15	1 553 183 585,75	

5. Розроблення корегуючих (пом’якшувальних) заходів для малого підприємництва щодо запропонованого регулювання
На основі оцінки сумарних витрат малого підприємництва на виконання запланованого регулювання (за перший рік регулювання та за п’ять років) та ураховуючи той факт, що на суб’єктів великого, середнього та малого підприємництва не покладаються адміністративні навантаження, компенсаторні механізми не пропонуються.